Menjar, aigua, casa, educació i sanitat per a tothom, i a més llibertat i igualtat, i de 'bon rotllo' (fraternitat)
Lluís MontLluís Mont
Publicat: el 11/mai/15
Opinió|
Columnes
Probablement, els anhels col·lectius ètics moderns introduïts en la política per la revolució francesa, i adoptats per la majoria de tendències polítiques del món occidental, es podrien resumir en 'llibertat, igualtat, fraternitat, menjar, aigua, casa, sanitat i educació per a tota la humanitat'. Déu n'hi do de la feinada que ens hem posat com a espècie.
El problema és quan la utopia en el pensament col·lectiu queda incorporada com una realitat possible. Els humans necessitem utopies col·lectives per avançar, però, com diu Lluís Llach, 'el somni és com l'estel que hi ha al fons del camí'. De tant en tant, la recerca de les utopies s'accelera per causes poc conegudes, i s'esdevé una revolució, una guerra que destrueix el món conegut i deixa pas a un de nou, deixant enrere uns milions de morts.
La utopia moderna occidental, nascuda de la revolució francesa, incorpora conceptes ètics molt remarcables però, com qualsevol utopia, no concreta. I al final, és l'evolució de l'espècie humana la que marca allò que és possible. A una certa edat assumeixes allò que deia Josep Pla, que 'si un problema no té solució, no és un problema, és un fenomen de la natura'. Ens agradi o no, la majoria de 'suposats' problemes que tenim per la supervivència com a espècie són, més aviat, 'fenòmens de la natura', encara que siguin causats per la expansió de l''homo sapiens' pel planeta. Una certa serenitat i pragmatisme en el debat polític sempre és recomanable.
Per entendre'ns, encara que la corrupció desaparegués del planeta, els grans problemes de la espècie seguirien existint! Seguim treballant plegats per les utopies, amb una certa dosi de pragmatisme.
LLUÍS MONT és cardiòleg.