Amnistia Internacional denuncia l'espionatge amb Pegasus en l'informe anual sobre els drets humans a Espanya
Els "abusos que empara" la llei Mordassa i la massacre de Melilla apareixen també destacats a l'estudi
Imatge d'arxiu d'un telèfon mòbil / Foto: ACN
PolíticaPublicat el 28/mar/23 per Acn
Amnistia Internacional denuncia l'espionatge amb el programari Pegasus en l'apartat dedicat a Espanya de l'informe anual sobre els drets humans. Segons el text, durant el 2022 's'ha agreujat el clima d'impunitat i la manca de rendició de comptes' en alguns àmbits de drets humans a l'Estat. Entre els dirigents que presumptament han estat ciberespiats amb aquest programari, hi ha quatre santcugatencs: l'eurodiputada Diana Riba; l'advocat Andreu Van den Eynde; el director de l'Oficina del President Carles Puigdemont, Josep Lluís Alay; i l'exconseller Damià Calvet.
A banda del cas d'espionatge principalment a l'independentisme català, l'informe denuncia la vulneració de drets humans a residències geriàtriques durant la pandèmia de la covid-19 o els "abusos que empara" la llei mordassa, que han deixat la ciutadania "desprotegida" davant "l'ús excessiu de la força" de la policia.
En el cas concret de la llei Mordassa, Amnistia Internacional subratlla que el rebuig a la tramitació parlamentària de la reforma d'aquesta norma ha suposat una "oportunitat perduda d'última hora" en matèria de llibertat d'expressió, reunió i manifestació, així com en matèria d'immigració, atès que la llei "segueix avalant les devolucions il·legals a la frontera".
D'altra banda, a parer de l'entitat l'any 2022 "també ha evidenciat" a Espanya la protecció "insuficient" de les autoritats dels drets econòmics socials i culturals "en un context d'incertesa econòmica".
Si bé d'una banda es destaca com a fet favorable les iniciatives governamentals per ajudar famílies vulnerables -ajut de 200 euros per a llars amb rendes inferiors a 14.000 euros anuals, rebaixa de l'IVA de la llum, limitació de l'increment dels lloguers-, de l'altra es denuncia que "la desprotecció del dret a la salut i a l'habitatge han continuat".
Així, es posa èmfasi, per exemple, en el fet que la inversió sanitària de les Comunitats Autònomes "segueix molt lluny" de dedicar a l'Atenció Primària el 25% de la inversió total en sanitat, "com recomana l'Organització Mundial de la Salut". També es destaca que l'any passat, en el context de crisi econòmica "milers de persones" han tingut "problemes" per accedir o conservar l'habitatge "sense comptar amb la protecció de l'Estat".
La massacre de Melilla també apareix al recull, com a exemple del fet que "s'han agreujat les violacions de drets humans a la frontera".
En l'apartat de fets positius, l'informe també subratlla la llei del 'només sí és sí', "un gran pas per a la prevenció, l'atenció i la protecció de totes les dones, nenes i nens víctimes de violència sexual; la llei trans; la llei de l'avortament; la llei de secrets oficials, que "constituiria un punt d'inflexió" en la gestió dels anomenats secrets d'Estat, "amb un enfoc més restrictiu del que és classificable i més en línia amb els estàndards dels dret internacional en matèria de transparència i drets humans", i la llei d'habitatge, que "per primer cop en democràcia", considera el dret a l'habitatge un dret humà "tal i com defensen la Constitució espanyola i el dret internacional".